Координација српских удружења породица несталих, убијених и погинулих лица са простора бивше Југославије саопштила је, поводом 30. августа – Међународног дана несталих, да у региону постоји „завјера ћутања“ и „култура некажњивости“ ратних злочина над српским народом.
![Координација српских удружења породица несталих...Југославије (Фото:tvmost.info)](https://jadovno.com/wp-content/uploads/2018/08/106152.jpg)
Из Координације подсјећају да је много времена протекло од ратова, а породице жртава нису добиле правду и вјероватно је никад неће добити, али да бригу и саосјећање друштва и државе, жртве могу и морају добити.
У саопштењу се напомиње да питање меморијализације, односно достојног спомен-обиљежја свим жртвама, као и питање сатисфакције породицама жртава у Србији још није ријешено.
Из Координације наводе да се у региону данас, према подацима Међународног комитета Црвеног крста, тражи још 10.281 лице нестало током сукоба деведесетих година прошлог вијека на простору бивше Југославије, од којег је више од 3.600 Срба.
Од укупног броја, у Хрватској је 2.027 несталих, у Србији на Косову и Метохији 1.648, а у БиХ 6.606 лица.
У саопштењу се истиче да породице несталих изражавају незадовољство застојем у процесу тражења и идентификовању несталих.
Координација наглашава да у БиХ, односно у Федерацији БиХ, питање истине и правде за српске жртве нема бољу судбину и да су српске жртве дискриминисане, а починиоци ратних злочина, захваљујући недостатку политичке воље, измичу руци правде, док су правосудне институције предмет недопустиве политизације.
У саопштењу се наводи да, упркос најавама представника власти и декларативним ставовима „да је питање проналажења несталих приоритет у нормализацији односа између Србије и Хрватске“, недостају дјела, односно конкретни резултати.
Из Координације истичу да је недопустиво да у Хрватској 23 године након рата постоје познате гробнице и гробна мјеста са више од 70 лица српске националности која нису ексхумирана.
Породице жртава наводе да их нарочито боли циничан став званичника Хрватске, који приликом сваког састанка тврде да имају једнак третман према жртвама, без обзира на то које су националности, а у пракси се српске жртве дискриминишу.
„Сваки договор, сваки састанак званичника је неискрен ако у Хрватској не желе или нису у стању ексхумирати познате гробнице и гробна места. То мора бити први корак ка успостављању међусобног поверења“, напомињу из Координације.
У тексту се додаје да су суђења у Хрватској за ратне злочине почињене над Србима, практично, завршена, а да озбиљно нису ни започета.
„Имајући у виду друштвену климу у Хрватској, не треба очекивати нове осуђујуће пресуде“, напомињу из Координације и додају да су неке осуђујуће пресуде које је донио Врховни суд Хрватске /случај `Главаш`/ поништене.
У саопштењу се додаје да је још гора ситуација са несталим лицима, питањима идентификације, истине и правде, као и сатисфакције жртвама на Косову и Метохији, односно чланова њихових породица.
Из Координације наглашавају да процесуирања и суђења за ратне злочине почињене над Србима уопште нема, као ни ексхумирања и идентификовања жртава.
„На срамоту цивилизованог света и друштва на Косову и Метохији, на овој територији још влада `завера ћутања` када је реч о откривању посмртних остатака киднапованих Срба и неалбанаца, као и `култура` некажњавања ратних злочина које су починили припадници терористичке ОВК-а“, наглашавају из Координације.
У саопштењу се наводи да се сва ова питања на Косову и Метохији налазе у дубокој сјенци политичких преговора представника Србије и самопроглашених власти у Приштини, без изгледа да из те сјенке изађу прије краја преговора.
Из Координације напомињу да о томе свједочи и вишегодишња „представа“ са формирањем и радом Специјалног суда за ратне злочине које су починили припадници терористичке ОВК-а, без икаквих видљивих конкретних резултата.
У саопштењу се оцјењује да улога медија, која је од изузетног значаја за изградњу и афирмацију солидарности и саосјећања са породицама жртава, као и културе сјећања у друштву, уз часне изузетке, није адекватна.
„Трка за комерцијалним садржајима, друштвеним сензацијама и `лаким` садржајима, најтежа питања наслеђа ратова 90-их, чине `неатрактивним` и често непожељним за највећи број медија у Србији. Ово је прилика да се укаже и на те проблеме и утиче на промене, јер, `нестали нас гледају`“, наводи се у саопштењу.
Из Координације српских удружења породица несталих, убијених и погинулих лица са простора бивше Југославије најавили су да ће у Београду сутра, поводом 30. августа – Међународног дана несталих лица, бити одржана конференција за новинаре и академија под називом „Нестали нас гледају“, у организацији ове асоцијације.
Извор: Срна
Везане вијести:
Злочин на Миљевцима био најава етничког чишћења Срба из Хрватске
Успоставити јединствену евиденцију српских жртава