Beograd – Njegova svetost patrijarh srpski Irinej rekao je da je još rano govoriti o proglašenju patrijarha Pavla za sveca, te da ima nekoliko principa koji služe kao osnov za proglašenje nekog svetim.
![Slaviša Orlović, Jelena Trivan i patrijarh Irinej (Izvor: Glas Srpske)](https://jadovno.com/wp-content/uploads/2016/10/Irinej_sajam_knjiga.jpg)
„Nikada nije bilo o tome govora. Uostalom, sve je to još rano. Ima nekoliko principa koji služe kao osnov za proglašenje za svetog“, rekao je patrijarh novinarima na Sajmu knjiga u Beogradu, nakon predstavljanja knjige „Patrijarh Pavle, svetitelj naših dana“ Žan-Kloda Laršea.
On je dodao da se patrijarh Pavle u vrijeme najtragičnije istorije srpskog naroda ponašao mudro sa puno blagodeti i osvijetlio ne samo svoje ime, nego i vrijeme srpske crkve, prenijeli su beogradski mediji.
„Kako je započeo monaški život tako ga je i završio. Patrijarh Pavle bio je velika ličnost za našu crkvu i narod ga oseća kao svetitelja, što pokazuju posete njegovom grobu, ali i odlasci na hodočašća“, rekao je patrijarh Irinej, koji je opisao kakve je sve poslove patrijarh Pavle radio, iako je bio veliki intelektualac.
Na Sajmu knjiga danas je predstavljena knjiga „Patrijarh Pavle, svetitelj naših dana“ – o monahu velikog smirenja, svecu koji hoda, patrijarhu koga su svi osjećali svojim i koji je sve volio istom ljubavlju.
Knjiga je do sada objavljena na francuskom, ruskom i rumunskom jeziku, a pisac Larše je pokazao zašto je patrijarh Pavle svetitelj svih hrišćana i cijenjen u cijelom svijetu, kako se podjednako odnosio prema Srbima i svim ostalim narodima sa kojima je imao kontakte.
(Srna/Glas Srpske, 25. 10. 2016)
Patrijarh Pavle u očima Francuza
Na Sajmu predstavljena knjiga teologa Žana Kloda Laršea
– Toliko je bio skroman da ni u manastiru jedno vreme nisu znali da je izabran za episkopa. Nikada nije imao kola ni telefon. Kome sam potreban, neka mi piše, govorio je. Posle bogosluženja ostajao bi da učenicima odgovara na njihova pitanja. Imao je veliku ljubav prema ljudima, ali nije voleo neradnike i pušače. Podizao je kuće sirotinji sa Kosova. Škrt je bio prema sebi, a izdašan pomažući drugima u stradanju, nevolji, patnji. Bio je velika ličnost koja se pojavila u našem vremenu i mudro se snalazio u vremenu koje je bilo i kritično za crkvu. Mnogi su ga doživljavali kao sveca još za života. I danas dolaze ljudi iz cele Srbije da posete njegov grob.
![Direktorka „Službenog glasnika“ Jelena Trivan i patrijarh Irinej (Foto: Fonet)](https://jadovno.com/wp-content/uploads/2016/10/patrijar-irinej-i-jelena-trivan.jpg)
Jelena Trivan, direktorka Službenog glasnika, naglasila je da je Žan Klod Larše pokazao zašto je ceo pravoslavni svet doživljavao srpskog patrijarha kao sveca i kako je izgledao iz ugla stranih teologa.
– Knjiga prati patrijarhov životopis kroz njegova svedočanstva u kojima se vidi koliko je bio duhovan, posvećen Bogu, duhovit čovek. Za autora ove knjige veoma važan period je ponašanje našeg patrijarha za vreme rata kada je u tom najturbulentnijem periodu bio na čelu Srpske pravoslavne crkve i u vreme nacionalizma pokazao šta je prava hrišćanska ljubav. Iz tog perioda pamtimo njegovu rečenicu: Najteže je biti čovek među ljudima. Malo je poznato da je bio i prosvetitelj, da je obilazio manastire i obrazovao monahe i podizao ukupno obrazovanje srpskog sveštenstva, učinivši ga prestižnijim i cenjenijim. Sam je rekao da je nerado postao patrijarh, ali da je prihvatio tu funkciju ne da bi vladao drugima, već da bi im služio, rekla je Jelena Trivan.
– Patrijarh Pavle je ostao duhovni orijentir našeg naroda. Pamtićemo ga i po rečenici „Da nam reči budu blage, a dokazi jaki”, rekao je urednik knjige Slaviša Orlović.
Podsetio je da je Larše vodeći pravoslavni teolog u svetu, sa dva doktorata, iz filozofije i teologije, i da je autor 24 knjige. Sam Larše je poznavao i uvažavao Justina Popovića, a dela Nikolaja Velimirovića je objavio u okviru kolekcije „Veliki pravoslavni duhovnici 20. veka”, koju je osnovao i kojom rukovodi u izdavačkoj kući „Laž dom” iz Lozane. Nekoliko Laršeovih knjiga prevedeno je na srpski jezik (Teologija tela, Ličnost i priroda, Teologija bolesti…), a uskoro će biti prevedena i knjiga Lečenje duhovnih bolesti.