Парастосима, полагањем вијенаца и прислуживањем свијећа у Доњем Водичеву и Масловрама данас је у Новом Граду обиљежен Дан страдања цивилног становништва у Другом свјетском рату.
![Нови Град - сјећања Фото: СРНА](https://jadovno.com/wp-content/uploads/2017/08/Novi_Grad_sjecanje-300x225.jpg)
Замјеник начелника општине Бојан Лукач рекао је у Водичеву да се најстрашнији злочин десио у засеоку Вуруне, гдје су усташе у подруму једне куће поклале 75 цивила и истог дана, али на другим мјестима у засеоку свирепо убиле још деветоро мјештана.
„Ова општина је у Другом свјетском рату имала 6.000 цивилних жртава и то се не смије заборавити“, поручио је Лукач.
Предсједник СУБНОР-а Нови Град Драго Тодић рекао је да су усташе први покољ на подручју ове општине починиле у засеоку Вуруне на Илиндан 1941. године.
„Нажалост, од 1941. до 1945. године, Србе је могао убијати ко је год хтио, у разним одорама и мантијама. Наша општина је у Другом свјетском рату изгубила више до 20 одсто тадашњег броја становника и они су страдали од усташа – не од Нијемаца“, истакао је Тодић.
Он је навео да на подручју општине Нови Град има много необиљежених стратишта на којима није било преживјелих свједока и да све жртве нису евидентиране, јер је било случајева да су страдале цијеле породице.
Предсједник Предсједништва Борачке организације Нови Град Мирко Зец рекао је да је број жртава из Доњег Водичева у протеклим ратовима једнак броју садашњих становника.
„У Првом свјетском рату погинуло је 12 бораца из Водичева, у Другом свјетском рату 90 бораца и 374 цивила, а у протеклом рату 10 бораца. Кад се то сабере то је садашњи број становника Доњег Водичева“, навео је Зец.
Крајем јула и почетком августа 1941. године, једна бригада тек формиране „Павелићеве легије“ задржала се на овим просторима око двадесетак дана и за то вријеме на најсвирепији начин убијала становништво новоградских села.
У близини Костајнице, за неколико дана убијено је око двије хиљаде стараца, жена и дјеце, а на подручју Добрљина, Горњег и Доњег Водичева, Велике Жуљевице и других села у првој половини августа 1941. године још око двије хиљаде цивила.
У овом погрому убијено је 106 дјеце, а само у засеоку Вуруне поклано је 24 дјеце.
У мјесном гробљу сахрањене су 42 жртве из Вуруна, које су имале породицу, а 33 тијела су бачена у рупу, гдје су остала до ексхумације 2006. године након чега су сахрањена у заједничку гробницу, гдје је 2012. године изграђено спомен-обиљежје.
Овај и друге злочине усташке власти Независне Државе Хрватске почетком августа 1941. године, када је на простору Крајине побијено на десетине хиљада српских цивила, тематски обрађује књига професора Милоша Вујановића „Крвави печат“, објављена 2008. године, настала на основу прикупљеног материјала и сјећања преживјелих.
Осим у Вурунама, у оквиру обиљежавања Дана страдања цивилног становиштва општине Нови Град, парастос је данас служен и у Храму Свете великомученице Марине у Масловарама за страдале из овог и насеља Црна Ријека и Јошава.
Извор: СРНА
Везане вијести: