Духовна академија поводом обиљежавања 100 година од затварања аустроугарског концентрационог логора у Добоју, првом концлогору у савременој Европи, одржана је вечерас у крипти Храма Светог Саве у Београду.
![У сарадњи са Архивом СПЦ, припремљена је документарно-архивска изложба фотографија и докумената "Добојски логор-култура сјећања", која приказује историјски развој сјећања и памћења локалне средине на добојско мучилиште из Првог свјетског рата.](https://jadovno.com/wp-content/uploads/2017/06/Beograd_akademija_dobojski_logor_6-300x225.jpg)
Добојском логору Фото: СРНА
Академија је одржана уз благослов патријарха српског Иринеја и епископа зворничко-тузланског Хризостома, те уз подршку Представништва Републике Српске у Београду.
Хор „Богољубље“ и драмски студио „Прота Славко Трнинић“ из Добоја извели су композиције, као и читање текстова – одломака из „Споменице“, која је урађена 1938. године, а која описује мучеништво Добојског логора, оригинална свједочанстава преживјелих логораша.
У сарадњи са Архивом СПЦ, припремљена је документарно-архивска изложба фотографија и докумената „Добојски логор-култура сјећања“, која приказује историјски развој сјећања и памћења локалне средине на добојско мучилиште из Првог свјетског рата.
Старјешина Саборног спомен-храма Пресвете Богородице у Добоју и духовнк Српског црквеног пјевачког друштва „Богољуб“ протојереј ставрофор Душко Недић рекао је Срни да циљ академије није да се представи некаква умјетност, него да се та тема, о којој се није говорило скоро 100 година, врати гдје јој је мјесто и подстакну будући нараштаји да о томе разговарају, размишљају и преносе на будућа покољења.
Он је напоменуо да се већ три године у Добоју обиљежава 100 година Добојског логора, о коме се врло мало зна зато што је то била табу тема у протеклим годинама, јер је то био први концентрациони логор у савременој Европи.
„Ту је страдало највише Срба, мушкараца, жена и дјеце из крајева који су граничили са Србијом. Кроз добојски логор прошло је више од 50.000 људи, жена и дјеце, од којих је 5.000 оставило своје кости и они су мученици за православну вјеру“, рекао је отац Душко.
Он је рекао да било забрањено да се прича о томе због тога што је Аустроугарска жељела да разбије границу са Србијом и да Подриње и те крајеве расели од Срба и да насели исламски живаљ.
Аутор изложбе о Добојском логору директор Архива Српске православне цркве /СПЦ/ Радован Пилиповић је рекао Срни да је изложбом желио да прикаже страдање српског народа у Добојском логору, укључујући и културу сјећања тог страдања, које није било мало.
„Ми као народ смо у 20. веку претрпели велика искушења, али нисмо на најбољи начин због тешких идеолошких притисака успели да артикулишео наше страдање и да се правилно према њему одредимо“, рекао је он.
Пилиповић је додао да су аустругарске власти препознале значај Добоја као важног саобраћајног чворишта, искористиле постојеће бараке, оградили простор и људе подвргли патњи и страдању.
Аустроугарски логор за интерниране Србе у Добоју основан је 27. децембра 1915. године, а кроз њега је до коначног затварања 5. јула 1917. године прошло 45.791 Срба, од којих више од 12.000 није преживјело.
Међу интернираним Србима било је 16.996 жена и дјеце, као и 1.673 мушкарца из БиХ, те 12.122 српска војника и један број старијих грађана, жена и дјеце из Србије и Црне Горе.
Извор: СРНА
Везане вијести:
Добојски логор је прво организовано масовно стратиште Европе …
Обиљежавање 100 година од формирања првог логора у Европи …
Сјећање на страдање Срба у добојском логору прије 100 година …